Insight: the psychological dimensions of society
type: channel
description: The journal covers topical issues of psychological theory and history of psychological thought; personality psychology; pedagogical and developmental psychology; social psychology; organizational psychology; legal, economic and other branches of psychological science. The journal also informs about the events of academic life and psychological education in Ukraine, presents reviews of scientific papers and guides on psychological topics.
publisher: Kherson State University
language: uk
publication name: Insight: the psychological dimensions of society
issn: 2663-970X
copyright: Автори, які публікуються у науковому журналі, погоджуються з наступними умовами: · Всі наукові праці можуть вільно копіюватися і поширюватися на будь якому носії і в будь якому форматі, за умови зазначення покликань на вихідні дані наукової праці. · Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License. · Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (інституційний репозитатрій, особистий веб-сайт, монографія), здійснивши первинне покликання на публікацію роботи в цьому журналі.
items: Сприйняття жіночих персонажів відеоігор у контексті гендерних стереотипів та сексизму
items: Посттравматичне зростання в умовах війни: огляд емпіричних досліджень 2022–2025 років
items: Психологічні захисти студентів у реалізаціях долаючої поведінки
items: Передмова редактора
items: Наративне дослідження впливу навчання цифрового лідерства на навчальну мотивацію студентів-інженерів
items: Екзистенційні виміри суб’єктивного соціального благополуччя особистості
items: Посттравматичне відновлення з використанням сольової маски Корпана
items: Вплив сприйнятої емпатичної самоефективності на соціальну самоефективність: перехресне дослідження майбутніх медичних працівників
items: Застосування кетамін-асистованої психотерапії для подолання резистентної депресії з коморбідним посттравматичним стресовим розладом у ветеранів
items: Психологічне благополуччя молодих спортсменів як умова подальшого кар’єрного розвитку
items: Компаративне дослідження емоційного вигорання поліцейських в умовах воєнного часу
items: Оцінювання порушення сну в підлітків в умовах воєнних дій
items: Вплив ситуаційного лідерства, компетентності та особистісних рис на продуктивність штатних викладачів приватних університетів за медіації винагороди
items: Хронічний стрес і резильєнтність студентів в умовах надмірного використання мобільного телефону
items: Шкала самооцінки Розенберга: українська адаптація та психометричні властивості
items: Факторна структура суб’єктивного благополуччя молодих українців
items: Особливості суб’єктивного оцінювання ефективності психологічної підтримки здобувачів вищої освіти
items: Особливості травмівного досвіду та посттравматичного зростання осіб підліткового і юнацького віку в умовах воєнного стану
items: Особливості соціально-психологічної адаптації вимушено переміщених осіб до нового соціального середовища
items: Психоемоційна стабільність особистості в період суспільних трансформацій
items: Ментальне здоров’я: критерії оцінювання цифрових застосунків як фасилітативних засобів психоедукації населення
items: Готовність до ризику здобувачів вищої освіти в умовах суспільних змін
items: Румінаційне мислення військовослужбовців Збройних Сил України
items: Виклики підлітків на війні: репортаж з прифронтових територій України
items: Динаміка уявлень українців про національні символи як відображення опору російській агресії
items: Часова компетентність майбутніх управлінців публічної сфери
items: Компаративне дослідження емоційного інтелекту студентів університетів на прикладі українсько-казахської вибірки
items: Атрибутивний стиль як захисний механізм поведінки студентів-активістів
items: Зв’язок рефлексії та ухвалення рішень в осіб юнацького віку

Сприйняття жіночих персонажів відеоігор у контексті гендерних стереотипів та сексизму
type: item
description: Метою цього дослідження було з’ясувати, як люди ставляться до ігор і чи відображають їхні погляди гендерні стереотипи або ж суперечать їм. Досліджено думки про жіночих персонажів, що з’являються в популярних відеоіграх, які виходять зараз, використовуючи ідеологічні системи старомодного та сучасно- го сексизму. Методи. Дослідження проведено на вибірці з 15 осіб, використовуючи формат індивідуальних інтерв’ю. Сексизм оцінено за допомогою шкали старомодного та сучасного сексизму, що містить 10 питань і вимірює як явні, так і приховані прояви сексистського мислення. Учасники переглянули 5-хвилинні відеоролики з жіночими персонажами (n = 8) і вибрали 5 із 40 рис характеру, а потім пояснили свій вибір кількома реченнями. Риси були ретельно підібрані на основі стереотипів щодо чоловіків (наприклад, сміливий, агресивний) і жінок (наприклад, чутлива, романтична). Список також містив нейтральні риси (наприклад, розумний, скупий). Учасники також оцінювали фізичні риси персонажів та їхню привабливість. Проведено контент-аналіз відповідей учасників, який визначив, чи містять вони інформацію, пов’язану з гендерними стереотипами. Статистичний аналіз включав T-тести та кореляційні матриці для оцінки того, як люди сприймають жіночих персонажів і чи впливають сексистські погляди на сприйняття фізичних рис, особистості та ролей у грі. Результати. На основі отриманих даних встановлено, що сучасні сексистські погляди були більш поширеними в вибірці (p = .002) як серед жінок, так і серед чоловіків. Описи персонажів, найімовірніше, були під впливом гендерних стереотипів, але не сексизму, оскільки чіткої кореляції виявлено не було. Більша відповід- ність стандартам краси призводила до більшої симпатії (p = .034; rs = .55), але не корелювала зі сприйняттям релевантності сюжету. Присвоєні риси були переважно чоловічими (n = 9), що відрізняється від результатів попередніх досліджень. Висновок. Наші висновки свідчать, що жіночі персонажі в сучасних відеоіграх відхиляються від заздалегідь уста…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Грета Рабоцкі
creator: Балаж Орсі
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-29
publication date: 2026-05-29
starting page: 36
ending page: 49
doi: 10.32999/2663-970X/2026-15-4

Посттравматичне зростання в умовах війни: огляд емпіричних досліджень 2022–2025 років
type: item
description: Мета. Стаття присвячена систематичному огляду емпіричних досліджень посттравматичного зростання в умовах війни, опублікованих у період 2022–2025 років. Основною метою є узагальнення сучасних наукових даних щодо рівня, чинників і психологічних механізмів посттравматичного зростання в умовах війни, з урахуванням індивідуальних і колективних вимірів цього феномену, а також виявлення спільних тенденцій та методологічних обмежень наявних досліджень. Методи. Дослідження виконано у форматі систематичного огляду літератури із застосуванням моделі PRISMA. Бібліографічний пошук здійснено в базах даних Scopus, PubMed та Google Scholar. До огляду включено рецензовані емпіричні дослідження, опубліковані в 2022–2025 роках, що аналізують прояви та предиктори ПТЗ у вибірках внутрішньо переміщених осіб, цивільного населення, фахівців допоміжних професій та інших груп, постраждалих від війни. Результати. До фінального синтезу включено шістнадцять досліджень. Встановлено, що посттравматичне зростання є багатовимірним і динамічним процесом, пов’язаним із когнітивною переробкою травматичного досвіду, типами румінації, адаптивними копінг-стратегіями, особистісними ресурсами (надія, самоефективність), соціальною підтримкою та трансформацією ідентичності. Окрему увагу приділено феномену колективного посттравматичного зростання, що проявляється в посиленні соціальної солідарності та спільного смисловизначення в умовах колективного травматичного досвіду. Висновки. Посттравматичне зростання в умовах війни не є автоматичним наслідком травми, а формується за наявності індивідуальних і соціальних ресурсів та активного процесу осмислення пережитого досвіду. Узагальнення сучасних емпіричних даних поглиблює теоретичне розуміння цього феномену в контексті тривалого воєнного впливу та дозволяє окреслити актуальні напрями подальших досліджень, а саме необхідність майбутніх лонгітюдних досліджень, зокрема в українському контексті, для глиб- шого розуміння механізмів посттравматичного зростання у воєнни…
subject: ЗАГАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ ОСОБИСТОСТІ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Марія Почекета
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-29
publication date: 2026-05-29
starting page: 20
ending page: 34
doi: 10.32999/2663-970X/2026-15-3

Психологічні захисти студентів у реалізаціях долаючої поведінки
type: item
description: Мета. Визначення зв’язку рівнів актуалізації психологічних захистів і виборів студентами різних копінг-стратегій в умовах інтенсивних стресогенних впливів. Зроблено припущення, що для студентів, які захоплені процесом навчання і вмотивовані на успішне опанування навчально-професійних компетенцій, формування умінь та навичок, актуалізація психологічних захистів у стресогенних умовах гальмує необхідну спрямованість на вирішення різноманітних проблем і сприяє уникненню проблемних ситуацій. Методи. У дослідженні взяли участь 83 здобувачі бакалаврського та магістерського рівнів вищої освіти у віці від min = 18 до max = 39 років. Усі респонденти надали згоду на проходження опитування. Вибірку створено рандомним чином. Використано три валідні й надійні психодіагностичні інструменти, що пройшли адаптацію на українській вибірці: опитувальник “Шкала психологічного стресу Лемур-Тесьє-Філліона (PSM-25) (O. Штепа); методику “Індекс життєвого стилю” (Г. Келлерман, Р. Плутчик, Х. Конте); “Індикатор копінг-стратегій” (CSI) (Д. Амірхан). Результати. Установлено, що респонденти в умовах впливу стресогенних факторів при виборі копінг-стратегій здебільшого орієнтуються на стратегію вирішення проблем (рівень виразності середній, але близький до високого) і менш за все налаштовані на уникнення від проблемних ситуацій (низький рівень виразності). Констатовано, що в респондентів з підвищеним стресогенним психічним напруженням переважно до середнього рівня виразності спостерігається збільшення схильності до обрання копінг-стратегії, зорієнтованої на уникнення, разом з посиленням активації таких психологічних захистів, як регресія, заміщення, проєкція, компенсація, раціоналізація. Дискусія і висновки. Обґрунтовано, що у студентів з підвищеним стресогенним психічним напруженням переважно до середнього рівня виразності відстежується помітне посилення психологічних захистів в адаптаційному процесі з високою ймовірністю забезпечує і достатню підтримку цілісності психічної організації, і суттєво …
subject: ЗАГАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ ОСОБИСТОСТІ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Віктор Плохіх
rights: Авторське право (c) 2026 Віктор Плохіх https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-29
publication date: 2026-05-29
starting page: 10
ending page: 19
doi: 10.32999/2663-970X/2026-15-2

Передмова редактора
type: item
description: Передмова редактора
subject: Статті
  topic: section
creator: Ігор Попович
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-29
publication date: 2026-05-29
starting page: 7
ending page: 8
doi: 10.32999/2663-970X/2025-15-1

Наративне дослідження впливу навчання цифрового лідерства на навчальну мотивацію студентів-інженерів
type: item
description: Метою цього дослідження було виявити бачення студентів-інженерів щодо впливу на- вчання лідерства в галузі цифрової трансфор- мації та його зв’язку з навчальною мотивацією. Методи. У цьому дослідженні використано якісні методи для вивчення досвіду, поглядів та поведінки учасників у контексті навчання з цифрового лідерства, в якому вони брали участь. Методи збору даних включали на- півструктуровані інтерв’ю з трьома студента- ми-будівельниками, трьома студентами-елек- триками та трьома студентами-механіками, які взяли участь у навчанні з цифрового лі- дерства. Результати, проаналізовані з позиції студентів-інженерів, виявили чотири основні теми. Ці теми включали цифрову симуляцію як засіб підготовки до кар’єри, активну та спільну участь у навчанні, що сприяє вдосконаленню цифрових навичок, синергію з індустріаль- ним світом як платформу для розвитку про- фесійних компетенцій, а також навчання, що заохочує креативність та інновації для вирі- шення викликів на робочому місці. Дискусія і висновки. На основі результатів, отриманих з позиції студентів-інженерів, можна зробити декілька висновків. Цифрове моделювання є ефективним для зміцнення готовності до кар’єри. Активна та спільна участь у навчанні сприяє покращенню цифрових навичок. Крім того, синергія між освітою та промисловістю має вирішальне значення для розвитку робо- чих компетенцій. Нарешті, навчання, що зо- середжується на креативності та інноваціях, є ключем до адаптації до викликів сучасного динамічного робочого середовища. Цей вис- новок підкреслює, що розробка навчальних програм, які є контекстуальними, створеними на основі співпраці та орієнтованими на га- лузь, є важливою для ефективного підвищен- ня готовності молодого покоління до роботи. Такий підхід гарантує, що студенти не лише отримують теоретичні знання, але й розвива- ють практичні компетенції та м’які навички, безпосередньо застосовні на сучасному робо- чому місці. Пропозиції для майбутніх дослід- жень полягають у аналізі рушійних і гальмів- них …
subject: ПЕДАГОГІЧНА ТА ВІКОВА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Роснеллі Роснеллі
creator: Амірул Мукмінін
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 36
ending page: 58
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-3

Екзистенційні виміри суб’єктивного соціального благополуччя особистості
type: item
description: Метою є дослідження екзистенційних переживань у структурі суб’єктивного соціального благополуччя особистості. Зроблено припущення, що однією із детермінант суб’єктивного соціального благополуччя є відчуття екзистенційної сповненості особистості, що виражається в її самодистанціюванні, самотрансценденції, прагненні свободи та відповідальності. Методи. Засадничими для дослідження є ідеї екзистенційно-гуманістичної психології.Суб’єктивне соціальне благополуччя діагностовано за допомогою однойменного опитувальника “Суб’єктивне соціальне благополуччя” (Данильченко, 2015). Екзистенційну сповненість діагностовано за допомогою опитувальника “Шкала екзистенції” (Längle, Orgler, 2009). Дослідження виконано з використанням констатувальної стратегії з прогнозуванням пливу незалежних змінних на залежну. Статистичне аналізування результатів проведено за допомогою методу кореляції та методу лінійної множинної регресії. Результати. Діагностовано прояв екзистенційної сповненості респондентів і визначено частку предикторів, що задіяні у формуванні їхнього суб’єктивного соціального благополуччя. Найчутливішою є залежна змінна, що виражена через “Індекс суб’єктивного соціального благополуччя” до предиктора “Самотрансценденція”. “Свобода” як показник екзистенційності також є значущим предиктором суб’єктивного соціального благополуччя. Найменше у структурі суб’єктивного соціального благополуччя представлене “Самодистанціювання”. Усі предиктори соціального суб’єктивного благополуччя в моделі статистично значущі на рівні р < .010. Досліджувані нами молоді люди продемонстрували низьку здатність до “самотрансцендентності”, що вказує на емоційну бідність їхніх взаємин з оточенням і ділову та функціональну орієнтованість. Низький показник “свободи” засвідчує бажання уникати ухвалення рішень, нерішучість з огляду на тривожні очікування можливого наслідку. Залежність від афектів та упереджень виражена через низький рівень “самодистанціювання”. Дискусія і висновки. У дослідженні підтверджено гіпо…
subject: ЗАГАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ ОСОБИСТОСТІ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ігор Галян
creator: Андрій Галян
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 13
ending page: 34
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-2

Посттравматичне відновлення з використанням сольової маски Корпана
type: item
description: Метою цього дослідження було оцінити терапевтичний потенціал сольової маски Корпана в поєднанні зі структурованою психотерапевтичною підтримкою для осіб, які постраждали від війни в Україні й мають симптоми гострого стресового розладу, посттравматичного стресового розладу та тривожності. Методи. Дослідження базувалося на інтегративній, травмоорієнтованій теоретичній моделі, що поєднує психофізіологічний, психологічний та клінічний підходи. Використано змішаний дизайн із кількісним та якісним збором даних. Вибірка складалася з 57 учасників (27 дорослих і 30 дітей, переважно внутрішньо переміщені особи), які протягом двох тижнів щодня застосовували маску Корпана в поєднанні з психотерапією, що охоплювала чотири етапи: психофізіологічна стабілізація, регуляція емоційного балансу, відновлення когнітивних процесів і розвиток конструктивних копінг-стратегій. Кількісну оцінку здійснено з використанням PSQI, HADS-A/D, Діагностичної шкали ПТСР і KM-SABS; якісні дані отримано за допомогою напівструктурованих інтерв’ю та батьківських анкет для дітей. Результати показали статистично значущі покращення за всіма ключовими показниками: збільшення домінування парасимпатичної нервової системи за KM-SABS (+2.37; p < 0.01; r = 0.56), зни- ження вираженості симптомів ПТСР (−2.11; p < 0.01; r = 0.65), тривожності (−5.30; p < 0.001; r = 0.68) та балів порушення сну за PSQI (−3.30; p < 0.01; r = 0.56). Тематичний аналіз виявив чотири основні теми відновлення: фізіологічна стабілізація й покращення сну, зменшення гіперактивації, покращення емоційної регуляції й соціальної взаємодії, а також зниження травматичної гри та поведінки уникання. Синергія сенсорної модуляції, активації парасимпатичної нервової системи і психотерапії сприяла швидшому зниженню психофізіологічної напруги, легшому залученню до терапевтичного процесу та підвищенню емоційної стійкості. Дискусія та висновки. Використання маски Корпана в поєднанні з психотерапевтичною підтримкою є перспективним, доступним і неінвазивним і…
subject: МЕДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Катерина Бондар
creator: Олександра Когут
creator: Володимир Палант
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 137
ending page: 157
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-7

Вплив сприйнятої емпатичної самоефективності на соціальну самоефективність: перехресне дослідження майбутніх медичних працівників
type: item
description: Для досягнення успіху в професійній діяльності, окрім суто професійних і фізичних нави- чок, працівникам також необхідні певні емоційні характеристики. Рівень емпатичної та соціальної самоефективності медичних працівників важливий для успіху в роботі в закладах охорони здоров’я. Медичний працівник із високим рівнем емпатичної та соціальної самоефективності забезпечить ефективне надання послуг, здійснюючи належну комунікацію та підходячи до пацієнта з розумінням його стану. Відповідно, високий рівень емоційної усвідомленості, притаманний медичному працівнику з розвиненими емпатичними та соціальними навичками, сприятиме ефективній і злагодженій координації дій із колегами. Метою цього дослідження було виміряти сприйняття емпатичної та соціальної самоефективності, що розкривають гуманістичні навички студентів, які здобувають освіту в галузі охорони здоров’я, та створити ресурс, розкриваючи взаємозв’язок між ними. Методи. У межах цього дослідження було проведено опитування серед 374 майбутніх медичних працівників. Мета дослідження була досягнута шляхом використання Шкали сприйнятої емпатичної самоефективності та соціальної самоефективності як основного інструменту оцінювання. Дані, отримані в дослідженні, проаналізовано за допомогою програм SPSS та LISREL. Результати. На основі отриманих результатів виявлено позитивний помірний зв’язок (r = .58) між сприйнятою емпатичною самоефективністю та соціальною самоефективністю. Виявлено, що сприйнята емпатична та соціальна самоефективність майбутніх медичних працівників не має відмінностей залежно від їхньої статі, курсу навчання та віку. Дискусія та висновки. Сприйнята емпатична самоефективність позитивно впливає на соціальну самоефективність. Установлено, що сприйнята емпатична самоефективність пояснює приблизно 34.00% зміни соціальної самоефективності. Подальші дослідження повинні розширити зв’язок між емпатією та соціальною самоефективністю, залучаючи різноманітні професійні групи й додаткові змінні, як-от емоційна сліпота а…
subject: МЕДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Айсель Арслан
creator: Іфакат Атак
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 158
ending page: 179
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-8

Застосування кетамін-асистованої психотерапії для подолання резистентної депресії з коморбідним посттравматичним стресовим розладом у ветеранів
type: item
description: Метою дослідження була оцінка практики використання кетамін-асистованої психотерапії згідно з міжнародними клінічними настано- вами в ДЗ “Центр психічного здоров’я та реабілітації ветеранів “Лісова поляна” МОЗ України” (Україна). У фокусі дослідження – досвід адаптації міжнародних клінічних настанов щодо застосування кетаміну в умовах української медичної системи в контексті війни. Методи. Дослідження мало відкритий неінтервенцій- ний дизайн з однією групою учасників (n = 27) без засліплення. До вибірки увійшли ветерани з підтвердженою резистентною депресією та симптомами ПТСР, які проходили лікування згідно з міжнародними клінічними настановами. Курс КАТ складався з 1–4 інфузій кетаміну в дозі .5–1.0 мг/кг маси тіла, що супроводжу- валися підготовчими та інтеграційними психотерапевтичними сесіями. Для оцінки динаміки симптомів використано опитувальники “PHQ-9” (Kroenke et al., 2001), “BDI” (Beck et al., 1996) і “PCL-M” (Weathers et al., 1993). Психодіагностику проведено до, після та через один місяць після завершення курсу терапії. Застосовано непараметричні статистичні методи (критерій Уілкоксона, коефіцієнт Спірмена, коефіцієнт Хеджеса), а також кореляційний аналіз для вивчення зв’язку між результатами та іншими змінними. Результати. Після про- ходження курсу кетамін-асистованої терапії (КАТ) у більшості учасників зафіксовано достовірне зниження інтенсивності симптомів депресії (PHQ-9: p < .001, g = 1.31; BDI: p < .001, g = 1.20) та ПТСР (PCL-M: p < .001, g = 1.10). Понад 50.00% учасників досягли або значного клінічного покращення, або ремісії. У 22.00– 26.00% учасників симптоми не змінилися або дещо погіршилися, що підкреслює потребу в індивідуалізації підходу. Позитивний ефект лікування зберігався через один місяць після завершення курсу. Якщо між результатом КАП і віком учасників та особистістю психотерапевта не виявлено зв’язку, то початковий рівень симптомів помірно корелював із величиною ефекту. Висновки. Отримані дані свідчать про високу ефективність запро…
subject: МЕДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Олег Орлов
creator: Вячеслав Заіка
creator: Олег Фітькало
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 115
ending page: 136
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-6

Психологічне благополуччя молодих спортсменів як умова подальшого кар’єрного розвитку
type: item
description: Метою цього дослідження було оцінити відмінності в структурі психологічного благополуччя студентів різних спортивних спеціалізацій. Цей порівняльний аналіз заповнює наявну методологічну прогалину в науковій літературі, оскільки сфокусований на зіставленні летів, які займаються індивідуальними (бокс, вільна боротьба) та командним (хокей) вида ми спорту. Методи. У дослідженні взяли участь 84 студенти 1-го курсу Академії фізичного ви- ховання і масового спорту (Астана, Казахстан), які навчалися за спеціальностями “бокс” (28 осіб), “вільна боротьба” (28 осіб) та “хокей” (28 осіб). Психологічне благополуччя вимірювали за допомогою модифікованої версії шкал К. Ріфф, що досліджує шість ключових вимірів. Для проведення кореляційного аналізу академічну успішність і кар’єрний успіх студентів визначено за допомогою методів аналізу документів та експертної оцінки. Результати. Виявлено дві значущі відмінності між студентами-борцями і студентами-боксерами за параметрами відкритості до нового досвіду (U = 305; p = .02) та особистісного росту (U = 332; p = .03). Дослідження також показало значущі відмінності між студентами-хокеїстами і студентами-борцями за позитивною комунікацією (U = 321; p = .04) та автономією (U = 312; p = .03). Статистичний аналіз також зафіксував значущі відмінності між студентами-боксерами та студентами-хокеїстами щодо позитивної комунікації (U = 122; p = .04), відкритості до нового досвіду (U = 302; p = .02) та автоно- мії (U = 218; p = .02). Дослідження підтвердило зв’язок між психологічним благополуччям спортсменів і їхньою академічною успішністю, а також успіхом у спортивній кар’єрі. Дискусія та висновки. У середньому, всі показники в групах знаходилися в межах норми, однак третина опитаних продемонструвала низький рівень індексу психологічного благополуччя та емоційної рівноваги. Дослідження підтвердило, що структура особистого психологічного благополуччя студентів, які займаються різними видами спорту, має специфічні особливості. Це може бути корисним …
subject: ПЕДАГОГІЧНА ТА ВІКОВА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Айґерім Жунуссова
creator: Жанат Аубакірова
creator: Уша Субба
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 59
ending page: 80
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-4

Компаративне дослідження емоційного вигорання поліцейських в умовах воєнного часу
type: item
description: Метою є компаративне дослідження емоційного вигорання поліцейських в умовах воєнного стану з урахуванням відмінностей за статевим диференціюванням, стажем роботи та специфікою підрозділів поліції. Методи. Для реалізації поставленої мети було використано методику “Діагностика рівня емоційного вигорання” (Максименко та ін., 2006), що дозволила оцінити ступінь емоційного вигорання в професійній діяльності. Методикою оцінено три фази емоційного вигорання: напруження, резистенція та виснаження. Вибірка дослідження об’єднала n = 186 поліцейських, диференційованих за статтю (чоловіки – n = 120 осіб, жінки – n = 66 осіб), за стажем роботи (менше 10 років – n = 60 осіб, 11–20 років – n = 70 осіб, більше 21 року – n = 56 осіб) та специфікою підрозділів (патрульні поліцейські – n = 120 осіб, кримінальна поліція – n = 66 осіб). Результати. З’ясовано, що рівень емоційного вигорання поліцейських частково залежав від стажу роботи, статі та специфіки підрозділу. Жінки продемонстрували вищий рівень емоційної напруги, тривоги, депресії та психосоматичних симптомів, тоді як чоловіки володіють більшою самокритикою та незадоволеністю собою. Поліцейські з меншим стажем (до 10 років) демонструють тенденцію до підвищених проявів психоемоційного навантаження, зокрема тривоги й симптомів психологічного виснаження, хоча достовірно значущих відмінностей між групами за цими показниками не виявлено. Водночас достовірні відмінності за стажем роботи виявлено лише за шкалою деперсоналізації, де більш досвідчені працівники (понад 21 рік стажу) мають нижчі показники, що може свідчити про кращу адаптацію до професійних викликів. Змістові особливості роботи підрозділу також впливають на рівень вигорання: працівники кримінальної поліції, які працюють з екстремальними психотравмуючими ситуаціями (екcгумація), зазнають більшого емоційного навантаження, ніж патрульні поліцейські. Висновки. Дослідження підтвердило, що емоційне вигорання є суттєвим психологічним ризиком для поліцейських в умовах воєнного ста…
subject: ЮРИДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Яна Пономаренко
creator: Олег Зарічанський
creator: Мартін Каламковік
creator: Наталія Зарічанська
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 82
ending page: 113
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-5

Передмова редактора
type: item
description: Передмова редактора
subject: Статті
  topic: section
creator: Ігор Попович
rights: Авторське право (c) 0
date: 2025-11-19
publication date: 2025-11-19
starting page: 7
ending page: 11
doi: 10.32999/2663-970X/2025-14-1

Оцінювання порушення сну в підлітків в умовах воєнних дій
type: item
description: Попередження негативних наслідків воєнних дій і необхідність ефективного вирішення проблем сну в підлітків є вкрай актуальним питанням в умовах небезпеки. Мета дослідження – визначити основні потенційні фактори, пов’язані з порушенням сну в підлітків в умовах воєнних дій. Методи. Загальну вибірку дослідження склали 489 підлітків у віковому діапазоні від 10 до 15 років, які перебували в умовах воєнних дій на території України. Використано методи спостереження, бесіди, анкетування та тестування. Психодіагностичний комплекс склали “Анкета інтеграції дитини шкільного віку” та методика “Дитячий опитувальник неврозів”. Результати. Аналіз оцінок із використанням “Дитячого опитувальника неврозів” показав високий рівень порушення сну у 85 (17.4%) і середній рівень у 99 (20.2%) підлітків. Підлітки з високими показниками порушень потребують медико-психологічної допомоги, а особи з показниками середнього рівня виступають групою ризику, тому доцільним є проведення психопрофілактичної роботи щодо запобігання розвитку психосоматичної та психічної патології. Результати однофакторного й багатофакторного аналізу підтвердили гіпотезу про те, що основними факторами, які збільшують ризик виникнення порушення сну, є приналежність до жіночої статі, проживання в умовах бойових дій, страх війни, відчуття дискомфорту в сім’ї, відсутність сприятливої моделі сімейних взаємин для наслідування, наявність негативних рис характеру, що відмічали підлітки в себе. Дискусія і висновки. Оскільки проблема порушення сну є багатофакторною, а воєнні події виступають потужним соціальним фактором, що значно підсилює ризики розвитку порушення сну та сприяє виникненню психологічних і психосоматичних проблем, батькам важливо формувати в дітей відповідальне ставлення до дотримання гігієни сну. За наявності порушень сну, своєчасно звертатися за консультацією до клінічних психологів, сімейних лікарів щодо його нормалізації, зокрема виявлення істинних причин, планування оптимального режиму дня тощо. Урахування вияв…
subject: МЕДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Анастасія Кабанцева
creator: Олег Панченко
creator: Ірина Сердюк
creator: Віталій Гур’янов
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 619
ending page: 638
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-25

Вплив ситуаційного лідерства, компетентності та особистісних рис на продуктивність штатних викладачів приватних університетів за медіації винагороди
type: item
description: Мета. Низька продуктивність штатних викладачів у приватних закладах вищої освіти (ПЗВО) у провінції Ріау є надзвичайно важливим питанням, що потребує негайного наукового розгляду. Ця ситуація створює значні виклики для конкуренції з іноземною робочою силою в регіоні, підкреслюючи нагальну потребу в цілеспрямованих освітніх стратегіях для покращення людських ресурсів. Зосереджуючись на впливі ситуаційного лідерства, професійної компетентності та особистісних рис викладачів, дослідження має на меті систематично вивчити різноманітні фактори, що сприяють цьому явищу. Дослідження також розглядає роль винагороди як посередницької змінної, що може вплинути на продуктивність викладачів. Методи. У межах пояснювального кількісного підходу було проведено дослідження, об’єктом якого виступила вибірка з 260 штатних викладачів (n = 260), відібраних із генеральної сукупності в 935 осіб (n = 935). Адекватність розміру вибірки було верифіковано за допомогою формули Хейра. Для характеристики сприйняття респондентів застосовано описовий аналіз. Комплексну оцінку відповідей здійснено на основі методу п’ятичислової вибірки. З метою поглибленого аналізу взаємозв’язків між досліджуваними змінними використано моделювання структурними рівняннями (МСР). Результати. Результати дослідження свідчать про позитивний зв’язок між ситуаційним лідерством, професійною компетентністю, особистісними рисами викладачів та рівнем їхньої продуктивності. Водночас недостатнє розуміння функціональних обов’язків серед викладацького складу ідентифіковано як вагомий стримуючий фактор. Крім того, встановлено статистично значущий вплив винагороди на продуктивність; проте, загальний рівень продуктивності викладачів залишається відносно низьким. Дискусія та висновки. Результати цього дослідження підкреслюють першочергову важливість впровадження принципів ситуаційного лідерства в управлінські структури закладів вищої освіти та визнання значущості особистісних рис у стратегіях управління людськими ресурсами. Ретельна о…
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Саїд Нуврун Тасіммім
creator: Йоганнес Йоганнес
creator: Сяхмарді Якоб
creator: Джунайді Джунайді
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 195
ending page: 239
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-9

Хронічний стрес і резильєнтність студентів в умовах надмірного використання мобільного телефону
type: item
description: Метою роботи є теоретико-емпіричне дослідження особливостей взаємозв’язку і встановлення достовірних відмінностей параметрів стресу та резильєнтності в умовах цифрового освітнього простору з використанням численних мобільних застосунків студентами університетів. Методи. У дослідженні взяла участь студентська молодь Казахстану, віком від 19 до 20 років (n = 132), яка навчалася на другому курсі в університетах країни за спеціальностями соціономічного, біономічного і технономічного напрямів. Досліджувані параметри виміряно психодіагностичним інструментарієм: “Лейпцігська анкета хронічного стресу” (LKCS) K. Reschke, F. Mätzchen (2020); “Шкала резильєнтності” (RS-25) G. Wagnild, H. Young (1993); опитувальник “Велика п’ятірка” (BFI) R. McCrae, P. Costa (1991); “Шкала проблемного використання мобільного телефона” (PUMP) L. Merlo, A. Stone, A. Bibbey (2013). Результати. З’ясовано, що за рівнями вираженості шкали проблемного використання мобільного телефона, група досліджуваних, що перебуває в нормі склала четверту частину вибірки – 25.00% (n = 33), а решту – 75.00% (n = 99) – респонденти, яких віднесено до групи ризику та які мають залежність від мобільного телефона. Встановлено зв’язки параметрів проблемного використання мобільного телефона з хронічним стресом (rs = .393; p = .008) і нейротизмом (rs = .368; p = .014). Пояснено, що хронічний стрес є надто чутливим параметром для проблемного використання мобільного телефона, зв’язок із нейротизмом підсилив це твердження. Констатовано, що в порівнянні трьох груп вираженості проблемного використання мобільного телефона хронічний стрес є єдиним параметром, який наділений достовірними відмінностями між досліджуваними групами (p ≤ .050; p ≤ .01). Дискусія і висновки. Обґрунтовано, що в умовах цифрового освітнього середовища студенти змушені використовувати численні мобільні застосунки для опанування освітніх компонент навчальної програми, які позначаються на хронічному стресі. Дещо неочікувані результати порівняння пояснено тим, …
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ляззат Лімашева
creator: Адлет Карієв
creator: Свєта Бердібаєва
creator: Перізат Дуткалієва
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 174
ending page: 194
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-8

Шкала самооцінки Розенберга: українська адаптація та психометричні властивості
type: item
description: Шкала самооцінки Розенберга є одним із найбільш відомих і визнаних у світі інструментів для вимірювання ставлення особистості до себе. Така популярність зумовлена доступністю й ефективністю методики, а також давньою історією її використання. Хоча шкала добре відома вітчизняним психологам, наукового обґрунтування її застосування в Україні досі немає. Мета – представити результати адаптації та апробації методики в українській вибірці. Методи. Відповідно до сучасних стандартів культурної адаптації психометричних інструментів здійснено прямий і зворотний переклад шкали, проведено претестинг у вибірці 25 студентів-психологів. Апробація методики включала три хвилі досліджень, у яких узяли участь 537 осіб віком 11–45 років, серед них – 168 чоловіків та 369 жінок. Результати підтвердили високу психометричну якість інструменту. Середній показник самооцінки у вибірці склав 28.26 балів зі стандартним відхиленням 5.49. Глобальна самооцінка не відрізняється в досліджуваних різної статі, але значуще залежить від віку: найнижчий рівень виявлено в підліткових групах. Шкала має високі показники внутрішньої узгодженості та врівноваженості (значення альфи Кронбаха дорівнює .88, лямбди Гуттмана – .89). Усі пункти мають достатню розподільну здатність (значення дельти Фергюсона від .61 до .75). Коефіцієнт ретестової надійності (повторне вимірювання з інтервалом у 12–15 тижнів) склав .74. Аналіз головних компонент підтвердив одновимірну структуру шкали, але за результатами конфірматорного факторного аналізу двофакторна модель показала кращу відповідність емпіричним даним. Показники самооцінки за Шкалою Розенберга, отримані в підліткових і студентських вибірках, тісно корелюють з аналогічними параметрами, виміряними за допомогою інших інструментів: емоційна валентність самоописів у проєктивній методиці “Хто Я?”, глобальна і специфічні самооцінки в різних життєвих сферах за “Профілем самосприйняття” С. Хартер, загальна самоефективність, задоволеність життям, близькість реального та ідеально…
subject: ЗАГАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ ОСОБИСТОСТІ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Олена Вельдбрехт
creator: Надія Зінченко
creator: Наталія Тавровецька
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 142
ending page: 172
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-7

Факторна структура суб’єктивного благополуччя молодих українців
type: item
description: Незважаючи на відносно тривалу історію, теоретичну та практичну важливість дослідження суб’єктивного благополуччя особистості, наразі не існує єдиної думки щодо його структури. Загальновизнано, що задоволеність життям, позитивний і негативний афекти є складовими суб’єктивного благополуччя, проте дискусійним залишається питання про їх взаємозв’язок у межах єдиного конструкту. Основна мета роботи полягала в дослідженні факторної структури суб’єктивного благополуччя шляхом порівняння конкуруючих теоретичних моделей концептуалізації конструкту на вибірці українців (N = 1111 здобувачів вищої освіти; віковий діапазон 18–26 років; 59.0% жінок, 41.0% чоловіків). Методи. Збір даних здійснено через онлайн-сервіс Google Forms із використанням українськомовних версій шкал задоволеності життям (SWLS) та позитивних і негативних переживань (SPANE). Для оцінки відповідності емпіричних даних теоретичним моделям представлення структури суб’єктивного благополуччя застосовували традиційний і біфакторний конфірматорний факторний аналіз, класичне експлораторне моделювання структурними рівняннями та його біфакторний варіант. Вибір найкращої моделі з конкуруючих здійснено на основі вагових коефіцієнтів Акайке, що враховують як точність опису моделі, так і її ощадливість. Результати. Чотири моделі факторної структури суб’єктивного благополуччя продемонстрували адекватну відповідність емпіричним даним згідно з традиційними критеріями. Кореляції між трьома латентними факторами суб’єктивного благополуччя були помірними й відповідали очікуваним напрямкам. Вагові коефіцієнти Акайке показали, що біфакторна модель експлораторного моделювання структурними рівняннями найкраще описує дані з розглянутого набору моделей-кандидатів. Урахування перехресних навантажень між пунктами опитувальників у цій моделі призвело до більш точного представлення структури суб’єктивного благополуччя. Інваріантність вимірювання за ознакою статі згідно з цією моделлю була досягнута на конфігураційному, метричному та скаля…
subject: ЗАГАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ ОСОБИСТОСТІ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Валерій Олефір
creator: Валерій Боснюк
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 94
ending page: 116
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-5

Особливості суб’єктивного оцінювання ефективності психологічної підтримки здобувачів вищої освіти
type: item
description: Мета дослідження полягала у визначенні взаємозв’язків між соціальними характеристиками здобувачів вищої освіти та їхньою суб’єктивною оцінкою ефективності різних видів психологічної підтримки в умовах війни. Було проаналізовано, як вік, стать, рівень і рік навчання, а також місцезнаходження впливають на сприйняття таких заходів, як лекції, тренінги, індивідуальні консультації та групи підтримки. Результати дослідження можуть бути використані при розробці адаптивних підходів до психологічного супроводу здобувачів вищої освіти в умовах війни. Методи. Для досягнення мети дослідження було застосовано кількісну методологію з використанням багатофакторного дисперсійного аналізу (ANOVA). Дані зібрано за допомогою онлайн-опитувальників, що включали оцінку ефективності кожного заходу психологічної підтримки за прямолінійною числовою шкалою (0–10 балів). Розподіл даних перевірявся на нормальність за допомогою критерію Колмогорова-Смирнова, що дозволило застосувати параметричні методи аналізу. Загальну вибірку досліджуваних склали 237 здобувачів вищої освіти різного віку, статі, років і рівнів навчання та місцезнаходження. Результати. З’ясовано, що вік є значущим фактором в оцінці ефективності лекцій, тренінгів та індивідуальної роботи. Здобувачі освіти молодшого віку (18–22 роки) високо оцінюють лекції та тренінги, оскільки вони забезпечують доступ до нових знань і практичних навичок. Натомість здобувачі старшого віку (28–33 роки) надають перевагу індивідуальній роботі через можливість глибшого опрацювання особистих проблем. Статеві відмінності в оцінках ефективності різних заходів психологічної підтримки також виявилися значущими: жінки більш високо оцінюють індивідуальні формати підтримки, ніж чоловіки. Рівень навчання впливає на оцінку ефективності тренінгів і груп підтримки, причому бакалаври оцінюють ці заходи вище, ніж магістранти. Місцезнаходження здобувачів також впливає на оцінку ефективності заходів психологічної підтримки: ті, хто перебувають за кордоном, більш вис…
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Наталя Афанасьєва
creator: Наталя Фалько
creator: Ірина Остополець
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 348
ending page: 372
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-15

Особливості травмівного досвіду та посттравматичного зростання осіб підліткового і юнацького віку в умовах воєнного стану
type: item
description: Метою дослідження є з’ясування психологічних особливостей травмівного досвіду та посттравматичного зростання осіб підліткового і юнацького віку в умовах воєнного стану. Методи. Здійснено порівняння травмівного досвіду та стресостійкості підлітків і юнаків. Загальною вибіркою об’єднано 151 особу, з них жіночої статі (n = 78; 51.66%), чоловічої (n = 73; 48.34%). У віковому діапазоні має- мо такий розподіл: від 10 до 12 років (n = 48; 31.79%), від 13 до 15 (n = 52; 34.44%) і віком від 16 до 17 років (n = 51; 33.77%). Учасники описали їхні травмівні події за допомогою анкети симптомів ПТСР “PCL–5” (Blevins et al., 2015), “Опитувальника посттравматичного зростання” (Tedeschi, Calhoun, 1996) та “Опитувальника сенсу життя” (Steger et al., 2006). Важливою для нашого дослідження була наявність травмівної події (критерій А за методикою посттравматичного стресового розладу “PCL–5”), виявлена у 91.39% опитаних. Результати. Серед травмівних подій найчастіше траплялися загибель рідних і друзів та травмування. З’ясовано, що смерть і поранення стали вже звичним явищем в умовах війни, вони сприймаються як індивідуальне горе, але через масовість не вважаються колективною трагедією (як це було після деокупації Київщини, Харківщини та Херсонщини). За результатами діагностики, ПТСР виявлено у 12.78% досліджуваних вибірки, що загалом узгоджується із загальним світовими даними у цій галузі, включно з дітьми й підлітками та дорослими. Висновки. Наявність травмівної події та вираженість окремих симптомів ПТСР не свідчить про ПТСР як медичний діагноз, не останню роль при цьому відіграє стресостійкість і посттравматичне зростання зі створенням нових сенсів травмівних подій. Пояснено, що по завершенню бойових дій ситуація може змінитися й актуалізується так званий відкладений у часі ПТСР. Констатовано низький рівень посттравматичного зростання в молодших підлітків і помірний – у старших підлітків та в осіб юнацького віку. Можна припустити, що показники посттравматичного зростання змінюватимуть…
subject: МЕДИЧНА ПСИХОЛОГІЯ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Світлана Кузікова
creator: Світлана Яланська
creator: Світлана Лукомська
creator: Карина Фоменко
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 601
ending page: 618
doi: 10.32999/2663-970X/2026-13-24

Особливості соціально-психологічної адаптації вимушено переміщених осіб до нового соціального середовища
type: item
description: Важливу роль в інтеграції вимушено переміщених осіб у нове соціальне середовище відіграє відновлення життєвого благополуччя, від якого залежить успішність їхньої взаємодії з представниками приймаючої громади. Здатність відновити суб’єктивне відчуття життєвої задоволеності сприяє успішній адаптації переселенців до нових життєвих умов, відновлення ресурсності та впевненості. Саме тому соціально-психологічна адаптація вимушено переміщених осіб є однією з нагальних проблем організації кваліфікованої психологічної допомоги та соціальної роботи. Мета – до слідити особливості соціально-психологічної адаптації вимушено переміщених осіб до життя в новому соціальному середовищі. Методи: бібліосемантичний, психолого-діагностичний, метод системного аналізування та узагальнення, математико-статистичний. У дослідженні, проведеному в 2022–2024 роках, узяли участь 312 вимушено переміщених осіб. Застосовано валідний і надійний психодіагностичний інструментарій. Результати. Встановлено, що більшість вимушено переміщених осіб мають середній (помірний) рівень показників соціально-психологічної адаптації. Проблеми їхньої адаптації до нових умов соціального середовища пов’язані зі зростанням екстернальності й ускладненнями прийняття інших (мешканців приймаючої сторони). Виявлено тенденцію до втрати інтересу до життя й неузгодженість між поставленою та досягнутою метою. З’ясовано, що зниження компонентів задоволеності життям вимушених переселенців пов’язане з відповідним зниженням їх адаптивності, прийняття себе та інших, екстернальністю, втратою домінантної життєвої позиції. Дискусія і висновки. З’ясовано, що на фоні відносно типового профілю компонентів соціально-психологічної адаптації спостерігаються й певні відхилення за показниками схильності до ескапізму, підлеглої пасивності та емоційного дискомфорту. Це засвідчило явні труднощі пристосування респондентів до нових реалій війни. Зазначено, що вимушені переселенці нерідко втрачають інтерес до життя, дезорієнтовані в постановці життє…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Денис Александров
creator: Іван Охріменко
creator: Олег Зарічанський
creator: Олег Яцишин
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 544
ending page: 566
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-22

Психоемоційна стабільність особистості в період суспільних трансформацій
type: item
description: Анотація Метою є теоретико-емпіричне дослідження феномену психоемоційної стабільності особистості в період суспільних трансформацій. Психоемоційну стабільність розглянуто як домінуючий психокомплекс властивостей, здатностей, компетенцій людини зберігати ефективне функціонування через саморегуляцію діяльності. Суспільні трансформації подано як соціогенні виклики, до яких віднесено пандемію, воєнні конфлікти, кліматичні катаклізми, суспільні потрясіння та різного масштабу соціальні зміни. Методи. У дослідженні взяла участь студентська молодь трьох рівнів освіти: “бакалавр”, “магістр”, “доктор філософії”, науково-педагогічні працівники і співробітники Міжрегіональної академії управління персоналом (Україна) та Львівського національного університету імені Івана Франка (Україна); співробітники, менеджери середньої ланки, керівники відділів, департаментів і структурних підрозділів у сфері торгівлі й виробництва Національної мережі торгівельних центрів “Епіцентр” (Україна) та гіпермаркетів краси “Єва” (Україна) загальною кількістю n = 323 респонденти віком від 18 до 56 років. Застосовано валідний і надійний психодіагностичний інструментарій. Результати. Констатовано середній рівень вираженості ключових параметрів дослідження респондентів. З’ясовано кореляційним аналізом Пірсона, що емоційна стабільність має два достовірні прямі зв’язки з “незалежністю/податливістю” (p < .001) і “впевненістю” (p = .040). Це підтверджує пряму залежність емоційної стабільності з автономністю й асертивною позицією особистості. За допомогою факторного аналізу встановлено дев’ять компонент із сумарною дисперсією Σd = 80.519%. Інтерпретовано сім факторних утворень, що мали достовірні навантаження: F1 “Винахідлива психоемоційна стабільність”; F2 “Безпечна психоемоційна стабільність”; F3 “Адаптивна психоемоційна стабільність”; F4 “Незалежна психоемоційна стабільність”; F5 “Психоемоційна стабільність провини”; F6 “Відкрита психоемоційна стабільність” і F8 “Інтелектуальна психоемоційна стабільність”.…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Яна Раєвська
creator: Світлана Кульбіда
creator: Руслан Лавлінський
creator: Назар Сениця
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 519
ending page: 543
doi: 10.32999/2663-970X/2024-13-21

Ментальне здоров’я: критерії оцінювання цифрових застосунків як фасилітативних засобів психоедукації населення
type: item
description: За останні десятиріччя цифрові застосунки, що забезпечують підтримку ментального здоров’я людини, завдяки своїм беззаперечним перевагам у масовому поширенні психоедукаційного контенту й фасилітації процесів психоедукації, набули глобального масштабу використання. Численні дослідження з ефективності застосування таких засобів психоедукації дають розрізнену інформацію щодо їхніх переваг і недоліків. Це ускладнює вибір тих чи інших застосунків як оптимальних для використання в кожному конкретному психоеду- каційному запиті як для фахівців у сфері ментального здоров’я, так і кінцевих користувачів психоедукаційного контенту. Метою дослідження стало визначення комплексу критеріїв і показників, за якими можна було б оцінювати та порівнювати різні види цифрових засобів психоедукації для подальшого їх обґрунтованого вибору й застосування в практиках психологічної допомоги та самодопомоги. Завдяки відповідності змістової складової психоедукації, тобто чутливого для населення, особливо в умовах війни, психоедукаційного контенту, формальній складовій процесу психоедукації, а саме цифровим, вільним від ризиків стигматизації, засобам поширення контенту, суттєво зростає можливість фасилітації та підвищення ефективності психоедукаційних активностей населення. Методи. На основі узагальнення наукових досліджень із проблематики дослідження, шляхом індуктивного якісного аналізу, експертних оцінок і використання статистичних методів підрахунку їхньої узгодженості було виокремлено комплекс критеріїв оцінювання фасилітативного потенціалу цифрових психоедукаційних застосунків. Результати. До критеріїв оцінювання цифрових психоедукаційних застосунків віднесено: доступність засобу для користувача, адаптивність і сфокусованість засобу, захист інтересів споживача, інтерактивність взаємодії з користувачем, сприяння засвоєнню психоедукаційному контенту. Показники рангової кореляції експертних оцінок за показниками, що відповідають виокремленим критеріям, у цілому вказують на узгодженість оцінок,…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Олег Старовойтенко
creator: Микола Слюсаревський
creator: Лідія Чорна
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 485
ending page: 518
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-20

Готовність до ризику здобувачів вищої освіти в умовах суспільних змін
type: item
description: Метою є теоретико-емпіричне дослідження феномену готовності до ризику здобувачів вищої освіти в умовах релевантної ситуації суспільних змін. Методи. Вибіркову сукупність склали здобувачі трьох рівнів вищої освіти: бакалаври, магістранти і майбутні доктори філософії, які навчалися в університетах України, загальною кількістю 114 осіб (M = 21.04; SD = ±3.75). Суспільні зміни, що огорнули здобувачів і їхні заклади вищої освіти, валідно відтворили ключові умови дослідження. Застосовані методики відповідали основним критеріям: валідності, надійності, репрезентативності та пройшли адаптацію і/або апробацію на українській вибірці. Досліджувані параметри зафіксовано такими психодіагностичними інструментами: “Діагностика міри готовності до ризику” (RSK) (Schubert, 1964), “Тест-опитувальник якісних компонентів схильності до ризику” (ТСР) (Саннікова, Бикова, 2008), “Опитувальник особистісної готовності до змін” (ООГЗ) (Rollnick et al., 1992). Результати. Застосовано констатувальну стратегію дослідження з порівнянням досліджуваних змінних. Побудовано матрицю психологічних корелятів. Установлено, що переважання прямих зв’язків дає підстави стверджувати, що зі зростанням готовності до ризику зростає готовність до особистісних змін і, відповідно, зі зростанням готовності до особистісних змін зростає готовність ризикувати. З’ясовано й обґрунтовано, що дев’ять обернених зв’язків параметрів ризику з винахідливістю, адаптивністю та толерантністю до двозначності свідчать про зворотну закономірність. Пояснено, що зазначені інтерналізовані властивості винахідливості, оптимізму, адаптивності й толерантності до двозначності в респондентів з низькою готовністю ризикувати знаходять своє відображення у стратегіях долаючої поведінки і можуть реалізовуватися через роботу захисних механізмів. Дискусія і висновки. Обґрунтовано, що готовність до ризику респондентів в умовах суспільних змін є стійкою, багатоаспектною, ієрархічною властивістю особистості, що може визначати стратегію поведінки в умов…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ігор Гоян
creator: Марія Мищишин
creator: Андрій Петранюк
creator: Сергій Ільчук
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 460
ending page: 484
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-19

Румінаційне мислення військовослужбовців Збройних Сил України
type: item
description: Метою дослідження є вивчення особливо- стей румінаційного мислення військовослужбовців Збройних Сил України. Методи. Загалом 297 військовослужбовців добровільно й анонімно взяли участь у цьому безкоштовному дослідженні. Респонденти, віковий діапазон яких був від 20 до 58 років (Mвік = 40.1, SD = 6.38), утворили одну досліджувану групу з внутрішньогруповими змінними. Вони відповідали на запитання опитувальника “The Ruminative Responses Scale” (Nolen-Hoeksema, Morrow, 1991; Marchetti et al., 2018), що включає 22 твердження і є сумою балів румінації загалом, а також її субшкал: скрупульозного розмірковування, рефлексії та депресії. Учасники дослідження оцінювали свою впевненість в ефективності відповідей, а також легкість/важкість вибору відповідей відповідно до тверджень опитувальника, підкреслюючи впевненість у правильності такого оцінювання. Для оцінювання румінації також враховували вікові особливості військовослужбовців, діагнози лікарів-спеціалістів. Для оцінювання метакогнітивних переконань (занепокоєння) щодо румінації, контролю над думками та когнітивної самосвідомості використали опитувальник “Metacognitions Questionnaire-30” (“MCQ-30”) (Wells, Cartwright-Hatton‚ 2004). Результати. Результати дослідження засвідчили значні варіації рівнів румінації, скрупульозного розмірковування, рефлексії та депресії серед військовослужбовців. Переважна більшість респондентів продемонструвала середній рівень румінації, тоді як скрупульозне розмірковування є більш поширеним, ніж рефлексія. Упевненість у відповідях виявилася вищою при нижчих рівнях румінації та депресії, а також при вищих рівнях скрупульозного розмірковування й рефлексії. Військовослужбовці зі встановленими медичними діагнозами мали значно вищі рівні румінації та депресії порівняно з тими, у кого такі діагнози відсутні; особливо високими ці показники є при ПТСР. Також встановлено, що рівень занепокоєння суттєво впливає на всі досліджувані показники: респонденти з високим рівнем занепокоєння демонструють підвищ…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Марія Августюк
creator: Ігор Пасічник
creator: Едуард Балашов
creator: Руслана Каламаж
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 431
ending page: 459
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-18

Виклики підлітків на війні: репортаж з прифронтових територій України
type: item
description: Дослідження присвячене вивченню психосоціальних викликів, з якими стикаються діти, які проживають на прифронтових територіях України в умовах триваючого військового конфлікту. Мета. Метою дослідження є оцінка емоційного, соціального та фізичного благополуччя цих дітей, виявлення ключових факторів ризику та механізмів подолання, що впливають на їхню психологічну стійкість. Також дослідження спрямоване на висвіт лення розбіжностей між уявленнями батьків і дітей про рівень добробуту та безпеки. Методи. Проведено кількісне опитування серед 259 батьків і 79 дітей із Харківської, Сумської та Донецької областей. Дані проаналізовано для оцінки емоційної регуляції, соціальної підтримки, відчуття безпеки, режиму сну, харчових звичок і фізичного здоров’я. У дослідженні застосовано описовий статистичний аналіз для виявлення відмінностей у добробуті дітей і порівняння поглядів батьків та дітей. Результати. Виявлено високий рівень емоційного напруження: діти демонструють підвищену дратівливість, тривожність і труднощі з емоційною регуляцією. Зокрема, 39% батьків повідомили про зниження здатності їхніх дітей контролювати емоції від початку війни. Попри наявність соціальної підтримки в більшості дітей, 30% відзначили зменшення доступних соціальних зв’язків через переміщення й деструкцію, спричинену війною. Дослідження також виявило розбіжності у сприйнятті безпеки між батьками та дітьми: батьки часто недооцінюють рівень тривожності дітей. Також спостерігалися порушення сну, зміни апетиту й соматичні скарги, що свідчить про фізіологічні наслідки психологічного стресу. Незважаючи на труднощі, діти демонстрували адаптивні механізми подолання – прагнення до соціальної взаємодії, залучення до заспокійливих занять і розробка власних стратегій управління стресом. Дискусія і висновки. Дослідження підкреслює нагальну потребу в цільових психологічних інтервенціях, орієнтованих на дітей, які постраждали від війни. Комплексні стратегії підтримки мають зосереджуватися на зміцненні емоційної рег…
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Карел Речка
creator: Анна Шевчикова
creator: Олександра Льошенко
creator: Іван Данилюк
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 408
ending page: 430
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-17

Динаміка уявлень українців про національні символи як відображення опору російській агресії
type: item
description: Мета – дослідити ті зміни, що відбуваються впродовж повномасштабного російського вторгнення в уявленнях українського суспільства про національні символи і можуть становити інтерес в аспекті оцінки його психоемоційного стану, перспектив дальшого суспільного розвитку, збереження та відновлення ментального здоров’я громадян, їхнього особистісного зростання. Методи. Динаміка символічних уявлень українців відстежувалась у процесі моніторингу, який починаючи з 2000-х років здійснюється під керівництвом автора в усіх регіонах держави, з 2015 року – крім тимчасово окупованих територій. Моніторинг проводиться за допомогою масо- вих опитувань – за вибіркою, що репрезентує доросле населення України віком від 18 років і старше. На кожному етапі моніторингу опи- тано приблизно 1200 респондентів. Список символічних об’єктів, про які йдеться в статті, містив близько 20 найменувань. Результати. Перше з опитувань, проведених після повномасштабного російського вторгнення, показало, що зовнішня збройна агресія спершу потягла за собою редукцію символічної свідомості українського суспільства до військово-патріотичного, переважно мілітарного контенту, обмежуваного викликами війни. Проте на третьому році повномасштабної війни отримано достовірні дані, що свідчать про регенерацію та розширене відтворення символічної свідомості українців. Поряд із посиленням орієнтацій на ситуативно зумовлений мілітарний контент зросла частота вибору символів, пов’язаних з актуалізацією історичної пам’яті та художньо-естетичних почуттів громадян. Їхні символічні преференції стали не лише одностайнішими, а й значно різноманітнішими, змістовно багатшими. Дискусія і висновки. Повною мірою підтверджено гіпотезу про те, що в умовах повномасштабного російського вторгнення мало відбутися подальше увиразнення провідної ролі україноцентрованих символів у символічних преференціях українців. Отримали підтвердження й інші гіпотези: про збільшення кількості національних символів у відповідь на екзистенційну загрозу для …
subject: СОЦІАЛЬНА ПСИХОЛОГІЯ; ПСИХОЛОГІЯ СОЦІАЛЬНОЇ РОБОТИ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Микола Слюсаревський
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 374
ending page: 407
doi: 10.32999/2663-970X/2024-13-16

Часова компетентність майбутніх управлінців публічної сфери
type: item
description: Метою є дослідження часової компетентності майбутніх управлінців публічної сфери у вимірах професійного становлення і розвитку. Методи. Вибіркову сукупність склали здобувачі трьох рівнів (n = 112), які навчалися за спеціальністю 281 “Публічне управління та адміністрування” Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника (Івано-Франківськ, Україна). Респонденти віком від 18 до 44 років, навчалися на денній і заочній формах (M = 25.12; SD = 5.03; Me = 25.00). Застосовано валідний, надійний і репрезентативний інструментарій: “Опитувальник особистісної орієнтації” E. Shostrom (1964); “Часова перспектива особистості” (Zimbardo, Boyd, 1999; адаптація О. Сеник, 2012); “Диспозиційна характеристика саморозвитку особистості” (Kuzikova, 2017). Результати. Установлено неочікувано достовірні зв’язки високого рівня значущості (p < .001) часової компетентності з параметрами часової перспективи, диспозиційним розвитком і рівнем навчально-професійної підготовки. Пояснено, що часова компетентність демонструє, наскільки здобувач живе сьогоденням, чи має він “синдром відкладеного життя” і чи не застрягає в минулому. Констатовано, що збалансована часова перспектива (група 1) достовірно переважила групу 2 – респондентів із часовими децентраціями за параметрами часової компетентності, диспозиційного розвитку й рівня навчально-професійної підготовки (p < .001). Дискусія і висновки. Обґрунтовано, що часова компетентність майбутніх управлінців публічної сфери є умінням раціонально планувати, використовувати робочий час, адекватно оцінювати складність завдань, готовність конструювати релевантну програму досягнення мети в часовому континуумі та правильно визначати витрати часу. Часова компетентність, що функціонує у вимірах оптимального профілю часової перспективи, є важливою складовою в навчально-професійній діяльності майбутніх управлінців публічної сфери. З’ясовані емпіричні факти містять наукову новизну і становлять інтерес для фахівців з адміністративного менеджменту.
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Наталія Гой
creator: Ольга Жук
creator: Наталія Драбчук
creator: Василь Мельничук
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 328
ending page: 347
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-14

Компаративне дослідження емоційного інтелекту студентів університетів на прикладі українсько-казахської вибірки
type: item
description: Метою є теоретико-емпіричне дослідження вираженості емоційного інтелекту в українських і казахстанських студентів за крос-культурною складовою і статевим диференціюванням. Методи. Українську вибірку склали 68 студентів, які навчалися на другому і третьому курсах Чернівецького національного університету імені Юрія Федьковича (Чернівці, Україна). Казахстанську вибірку склали також 68 студентів, які навчалися з першого по четвертий курси у двох університетах: Казахський національний університет імені аль-Фарабі (Алмати, Казахстан) і Казахський національний педагогічний університет імені Абая (Алмати, Казахстан). Використано такі методики: “Тест емоційного інтелекту” (Hall, 2007) і “Методику діагностики мотивації особистості до досягнення успіху й уникнення невдачі” (Elers, 2002). Результати. Акцентовано увагу на контексті соціокультурного простору, зокрема на соціальних трансформаціях, які огорнули українське й казахстанське суспільство. За крос-культурною ознакою відмінностей між українською й казахстанською вибірками не отримано. Аргументовано, що функціональність емоційного інтелекту під час дії стресогенних чинників може суттєво знижуватися, тоді як рівень емоційного інтелекту зберігатиме відносну константність. За статевою ознакою зафіксовано достовірні переваги жіночих субвибірок: української – за параметром “емпатія” і казахстанської – за параметром “емоційна обізнаність”. Пояснено, що такі переваги є віддзеркаленням соціокультурних особливостей. Зазначено, що воєнний стан актуалізує співчуття, співпереживання як прагнення допомогти у студенток-українок; сталий розвиток дозволяє сконцентруватися на дискретних функціях і властивостях природи своїх почуттів і емоцій казахстанським студенткам. Дискусія і висновки. Пояснено, що психологічні кореляти “управління емоціями” й “самомотивація” з вимірами мотивації підтверджують, що інтерперсональні компоненти емоційного інтелекту відображаються в контролі своїх емоцій і почуттів, що допомагає студентам ефективно діяти – …
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Інеса Гуляс
creator: Динара Садирбекова
creator: Лаура Баймолдіна
creator: Назгуль Кожамкулова
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 305
ending page: 327
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-13

Атрибутивний стиль як захисний механізм поведінки студентів-активістів
type: item
description: Метою є дослідження психологічних закономірностей функціонування атрибутивного стилю як захисного механізму поведінки студентів-активістів у вимірах навчально-професійної діяльності. Учасниками дослідження були студентські активісти, що опановували освітні програми соціономічного напряму в закладах вищої освіти України (n = 52). Респонденти знаходилися у віковому діапазоні від 18 до 25 років. Описові характеристики вибірки: M = 20.21; Me = 20.00; Mo = 19.00; SD = ±4.19. Методи. Відбір студентів-активістів здійснено за допомогою методики “Соціометрія” (Moreno, 1951). Змінні дослідження з’ясовано психодіагностичними інструментами: “Опитувальник атрибутивного стилю для дорослих” (ОАСД) (Peterson et al., 1982) і “Способи поведінки подолання” (Folkman, Lazarus, 1980). Використано непараметричні статистичні критерії для емпіричної обробки даних. Результати. Застосовано констатувальну стратегію дослідження. Зафіксовано високі ідентичні параметри “персоналізації доброго” і “персоналізації поганого”, що засвідчили амбівалентні ознаки атрибутивного стилю. Пояснено ознаки амбівалентності особливостями юнацького віку, зокрема максималістськими проявами, крайнощами в досягненні бажаного результату, конвергентною позицією респондентів. Констатовано, що захисні механізми поведінки студентів-активістів реалізуються виключно через три конструктивні поведінкові стратегії – самоконтроль, прийняття відповідальності та розв’язання проблеми – і чотири деструктивні – конфронтація, дистанціювання, втеча й пошук соціально підтримки. Аргументовано відсутність достовірного зв’язку з конструктивною переоцінкою тим, що в процесі й результаті навчально-професійної діяльності респондентам доводиться постійно оцінювати, осмислювати, раціоналізувати та інтелектуалізувати, що не дозволяє сприймати конструктивну переоцінку як спосіб поведінки подолання. З’ясовано і статистично підтверджено перевагу персоналізації доброго за копінгом “прийняття відповідальності” й перевагу персоналізації поганого за к…
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Юлія Бохонкова
creator: Юрій Сербін
creator: Наталія Завацька
creator: Дана Данко
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 280
ending page: 304
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-12

Зв’язок рефлексії та ухвалення рішень в осіб юнацького віку
type: item
description: Метою дослідження є визначення характеру й достовірності взаємозв’язку рефлексії та ухвалення рішень в осіб юнацького віку. Методи. Емпіричні: опитувальник “Стиль саморегуляції поведінки” (Євдокімова, Кобилко, 2023), опитувальник “Здатність до самоуправління” (Євдокімова, Кобилко, 2023), шкала прогресивних матриць Д. Равена (Лемак, Петрище, 2012), тест “Креативність” (Лемак, Петрище, 2012), Мельбурнський опитувальник прийняття рішень (Петровська, 2021), методика “Дослідження вольової організації особистості” (Лемак, Петрище, 2012); методи статистичного аналізу: з’ясування закону нормального розподілу, коефіцієнт кореляції Спірмена. Результати. Представлено психологічні структури рефлексії та ухвалення рішень на трьох рівнях їх організації (загальний рівень, рівень структурних компонентів і рівень окремих показників). Сформульовано низку проміжних гіпотез про наявність і характер прояву зв’язку між зазначеними процесами та зафіксовано відповідні показники сили й характеру кореляції на рівні організації окремих показників та структурних компонентів на загальному рівні. З’ясовано особливість у вивченні високо інтегрованих процесів ухвалення рішень і рефлексії, яка полягає в посиленні міри прояву кореляції зі збільшенням рівня синтетичності досліджуваних процесів (від рівня окремих показників до загальних). Дискусія і висновки. Підтверджено припущення про наявність стійкого взаємозв’язку між процесами рефлексії та ухвалення рішень в осіб юнацького віку на всіх рівнях організації досліджуваних явищ. Рівень дослідження окремих показників виявив, що здатності “адекватно описувати ситуацію/подію й визначати основне та описувати власні думки й почуття” та здатність “відповідати на пошукові запитання й усвідомлювати умови ситуації, в якій це відбувається” мають найвищу міру вираженості зв’язку з процесом ухвалення рішень. Рівень вивчення компонентів досліджуваних процесів засвідчив, що етапи перегляду досвіду й рефлексивного результату мають високу міру вираженості зв’язку з …
subject: ПЕДАГОГІЧНА ПСИХОЛОГІЯ ТА ПСИХОЛОГІЯ РОЗВИТКУ
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Наталія Шевченко
creator: Іван Обискалов
rights: Авторське право (c) 2025
date: 2025-05-29
publication date: 2025-05-29
starting page: 260
ending page: 279
doi: 10.32999/2663-970X/2025-13-11