Екзистенційні виміри суб’єктивного соціального благополуччя особистості - Галян , Ігор; Галян , Андрій (Insight: the psychological dimensions of society, 2025)
Метою є дослідження екзистенційних переживань у структурі суб’єктивного соціального благополуччя особистості. Зроблено припущення, що однією із детермінант суб’єктивного соціального благополуччя є відчуття екзистенційної сповненості особистості, що виражається в її самодистанціюванні, самотрансценденції, прагненні свободи та відповідальності. Методи. Засадничими для дослідження є ідеї екзистенційно-гуманістичної психології.Суб’єктивне соціальне благополуччя діагностовано за допомогою однойменного опитувальника “Суб’єктивне соціальне благополуччя” (Данильченко, 2015). Екзистенційну сповненість діагностовано за допомогою опитувальника “Шкала екзистенції” (Längle, Orgler, 2009). Дослідження виконано з використанням констатувальної стратегії з прогнозуванням пливу незалежних змінних на залежну. Статистичне аналізування результатів проведено за допомогою методу кореляції та методу лінійної множинної регресії. Результати. Діагностовано прояв екзистенційної сповненості респондентів і визначено частку предикторів, що задіяні у формуванні їхнього суб’єктивного соціального благополуччя. Найчутливішою є залежна змінна, що виражена через “Індекс суб’єктивного соціального благополуччя” до предиктора “Самотрансценденція”. “Свобода” як показник екзистенційності також є значущим предиктором суб’єктивного соціального благополуччя. Найменше у структурі суб’єктивного соціального благополуччя представлене “Самодистанціювання”. Усі предиктори соціального суб’єктивного благополуччя в моделі статистично значущі на рівні р < .010. Досліджувані нами молоді люди продемонстрували низьку здатність до “самотрансцендентності”, що вказує на емоційну бідність їхніх взаємин з оточенням і ділову та функціональну орієнтованість. Низький показник “свободи” засвідчує бажання уникати ухвалення рішень, нерішучість з огляду на тривожні очікування можливого наслідку. Залежність від афектів та упереджень виражена через низький рівень “самодистанціювання”. Дискусія і висновки. У дослідженні підтверджено гіпотезу про те, що засадничими для суб’єктивного соціального благополуччя є екзистенційні переживання особистості. Завдяки методу множинної лінійної регресії прогнозовано вплив самодистанціювання, самотрансценденції та свободи на появу відчуття суб’єктивного соціального благополуччя. Дослідження зв’язку суб’єктивного соціального благополуччя та особистісних якостей на українській вибірці є перспективою подальших емпіричних розвідок у цій царині.
Keywords: психологічне благополуччя; множинні рівняння; особистісні ресурси; особистісні риси; екзистенційна сповненість